Islamisme

Islamisme:
====Islamisme er ein politisk ideologi basert på islam. Den innbærer at islam ikkje berre er ein religion som skal praktiserast av muslimer, men også eit politisk system, sharia, som muslimer bør arbeide for å innføre. Ideologien innebærer at islamismen skal styrke religionens stilling i samfunnet, og at staten bør styrast etter koranen. Dette innbærer for eksempel at stillinga og rettighetene til menn og kvinner skal være slik koranen framstiller det. Under den europeiske ekspansjonen på 1800- og 1900-tallet fikk vestlige imperiemakter politisk kontroll over muslimske kjerneområder. I seinare satt det vestlige preg på islam. ====

====Dei nye muslimske makthavarane var vestlig orienterte, som skapte eit skilje mellom religion og politikk. Millitæret har haldt det på den måten ved å forhindre demokrati i muslimske land. Islamismen vaks opp som eit kritisk syn til dette. Kritikken er først og fremst retta mot korrupsjon, knebling av meiningsmotstandarar og en for positiv holdning til vesten. Man kan sei at islamismen er anti-vestlig, at dei er imot dei vestlige verdiane. I nyare tid har dei vært spessielt i front med USA og Israel. Men islamisme er ikkje noko eintydig fenomen, men heller ein ideologi som går innanfor forskjellige syn. ====

**Synet på demokrati. **
====Blant islamistar er det to deler. Det er dei moderate islamittar og dei radikale islamittane. Blant dei moderate islamittane er det ein folkelig mobilisering for å få politisk makt. Dei er altså for demokratisering, og mange er villige til å inngå kompromiss, altså møtast på halvvegen og forhandle noko som funker for begge parter. Blant dei radikale derimot er det eit antidemokratisk syn. Dei er også konfliktorienterte og revolusjonære. Det er her vi finner grupper knytt til vald og terror. Al Qaida er eit terrornett av radikale islamittar med Osama Bin Laden med ei symbolsk stilling i teten. Det er desse gruppene som har tatt i bruk omgrepet jihad. ====

====[|Jihad] har tradisjonelt to tydingar. Den store jihad handler om kampen enkelte fører mot det vonde i seg sjølv. Den vesle jihad er ein væpna kamp mot fiendar av islam. Tradisjonell jihadlovgiving har blitt gitt for å bestemme kva som er riktig og galt. Det er likevel fleire grupper som går på tvers av denne. Eksempel på dette er terror mot sivile og andre muslimer. Også sjølvmord har tradisjonelt vært fordømt, men fleire terrorgrupper bruker sjølvmordsaksjoner i terroren sin og kaller det ein ærefull handling. Det er kunn i den shiamuslimske Iran dei moderate islamittane har gjennomført ei islamisering av samfunnet og lovgivning ut ifrå ei brei folkelig mobilisering. Men sjølv om Iran i dag er meir demokratisk enn før, skjer det ei rekke brot på menneskerettane. Hududstraffene er eksempel på dette. (Sjå nedanfor). Visse muslimar går i opposisjon mot dette og henter motivasjon frå religionen i forsvaret mot menneskerettane. Ein av desse er nobelprisvinnaren Shirin Ebadi. ====

Hudustraffene:
Ein ugift person får 100 piskeslag ||
 * ** Brottsverk ** || ** Straff ** ||
 * Tjuveri || Amputasjon ||
 * Utukt || Ein gift person skal steinast til døde
 * Falsk skulding av utukt || 80 piskeslag ||
 * Fråfall frå islam || Dødsstraff ||
 * Vindrikking || 40 eller 80 piskeslag ||
 * Opprør eller landevegsrøving || Dødstraff kan vere krossfesting, elles kan ein få amputert ein fot og ei, eller bli landsforvist. ||

sosial og islamistisk politisk reformator frå Egypt.
 * Hassan al-Banna var ein sunnimuslimsk imam, lærer og

Han oppretta den islamistiske organisasjonen Dei muslimske brødre i 1928, og var leder for organisasjonen i 1930 og 1940 åra. Denne organisasjonen var eit viktig utgangspunkt for islamismen med røter tilbake til mellomkrigsåra.

I utganspunktet var ”Dei muslimske brødre” ein samling av både radikale og moderate islamistar, men i dag i dag er det primært ein moderat islamistisk bevegelse. || || media type="youtube" key="ocU5x_03MDM?fs=1" height="267" width="336"

**Forholdet til Sharia:**
====Sharia er betegnelsen på islams hellige lov, altså den fullkomne morallov som er skapt av Allah. Islam er en svært mangfoldig religiøs bevegelse, og ofte preget av ulike etniske tradisjoner. Men går vi til det teologisk bevisste ”normative” islam, vil man si at kjernepunktet i det å leve som muslim er å innrette sitt liv etter dinna hellige loven. En muslim er pr. definisjon et menneske som underordner seg under Allah, og rent praktisk skjer det altså da ved å følge sharia i ett og alt. ====

====Etterlevelsen av sharia kan i prinsippet fremmes på flere måter. For det første ved at de troende i sitt daglige liv forsøker å leve etter Allahs lov, veiledet av de rettslærde. Altså frivillig underkastelse under loven, i ærefrykt for Lovgiveren. I et samfunn som er sterkt preget av islam, vil det selvsagt også kunne oppstå et sosialt press i retning av å overholde bestemmelsene. Men for det andre kan etterlevelsen fremmes gjennom et juridisk apparat, med til dels strenge straffer for dem som blir kjent skyldige i brudd på sharia. Slike shariadomstoler er vanlige i tradisjonelt muslimske land, men som nevnt tar disse domstolene seg normalt bare av et begrenset felt, i hovedsak familierett og brudd på religiøse bestemmelser. I områder hvor den allmenne rettshåndhevelsen er svak, kan shariadomstolene ha et noe bredere virkefelt. ====

**<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Muslimer i vesten: **
====<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Hamas er den islamistiske bevegelsen som vant det siste palestinske valget, og som nå har makten i Gaza, etter å ha bekjempet det mer sekulære partiet PLO (som i sin tid var ledet av Yassir Arafat), som fremdeles behersker Vestbredden. Hamas består av flere fløyer som er mer eller mindre radikale eller moderate. Norge er et av få land som har anerkjent valget som førte Hamas til makten. Mange stater nekter å anerkjenne Hamas-styret fordi Hamas i utgangspunktet er en kamporganisasjon som bekjemper Israel ut fra det syn at Israel ikke skal eksistere som egen stat. ====

====<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Mange muslimar finn seg til rette med skiljet mellom religion og politikk i Vesten, og har langt på veg gjort om religionen til ein privatsak. Øfte så førar ein tradisjonelle formar for islam vidare med innslag av folkeleg religion. Men etterkvert, så har det blitt etablert små, radikale islamistiske gruppeendringar som bruker ytringsfridommen sin til å kritisere demokratiet. Det er akkurat her man finn små grupper som tørr og er villig til å utøve terror mot vestlege sivilsamfunn. Ein muslim frå Europa som har fått mykje oppmerksomheit i dei siste åra, er Tariq Ramadan, som opprinneleg kjem frå Egypt. Han er knytta til omgrepet ”euroislam” som er ei fornying av islam innanfor dei europeiske demokratia. ====

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">

Kjelder: Islamisme: · [] · I same verda. Religion og Etikk Vg3. Dei muslimske brødre: · [] · I same verda. Religion og Etikk Vg3. Hassan al-Banna: · [] Synet på sharia:

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;"> <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Muslimer i vesten: <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;"> I same verda. Religion og Etikk Vg3.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">﻿ I same verda. Religion og Etikk Vg3.